Joachim Burman, överläkare i neurologi på Akademiska sjukhuset och forskare vid Uppsala universitet, får Bjarne Ahlströms minnesfonds pris 2021 för sin forskning om multipel skleros (MS) och stamcellstransplantationer. Priset, som är på 1 miljon kronor, delas ut årligen från Karolinska institutet.
– Det känns hedrande att få ett pris som detta, ett erkännande av att det man gör är viktigt. Prispengarna kan användas mer fritt än forskningsmedel. Sannolikt kommer pengarna att användas inom ett projekt som är i tidigt stadium och där man ännu inte kan ansöka om reguljära forskningsmedel. Det har potential att generera spännande data och förhoppningen är vi därmed ska kunna öppna upp ett nytt fruktbart forskningsspår, säger Joachim Burman.
Ändamålet för Bjarne Ahlströms minnesfond är att främja vetenskaplig forskning inom medicin samt lämna understöd för beredande av undervisning och utbildning inom dessa ämnen.
Joachim Burman är överläkare i neurologi på Akademiska sjukhuset och adjungerad universitetslektor vid institutionen för neurovetenskap, Uppsala universitet. Han forskar inom klinisk neurologi – särskilt inflammatoriska mekanismer som påverkar centrala nervsystemets funktion.
– Just nu samlar min grupp in data om utfallet för alla som behandlats med autolog blodstamcellstransplantation för multipel skleros (MS) i Sverige. För åtta år sedan kunde vi visa att behandlingsmetoden var säker och effektiv, vilket ledde till att autolog blodstamcellstransplantation blev etablerad som en behandling för allvarligare former av MS. Majoriteten av patienterna hade då behandlats på Akademiska sjukhuset. Nu vill vi se om resultaten står sig när man använt metoden som en rutinbehandling i hela Sverige, berättar han.
Forskarna har också sparat prover från dessa patienter i biobanker och påbörjat ett stort arbete med att analysera olika biomarkörer för att lära sig mer om hur autolog blodstamcellstransplantation påverkar hjärnhälsan.
– Vi har kunnat visa att den hjärnskada som inflammationerna vid MS ger upphov till i stort sett upphör efter behandling med autolog blodstamcellstransplantation. Nu breddar vi undersökningen till att titta på flera hundra molekyler i ryggmärgsvätskan från transplanterade patienter i ett samarbete med Akademiska laboratoriet, säger Joachim Burman och fortsätter:
– Ett viktigt mål är att försöka förstå vilka cellbiologiska mekanismer som ligger bakom behandlingseffekten. En hypotes är att det handlar om eliminationen av autoreaktiva T- och B-celler och återupprättandet av en immunologisk tolerans, men det är dock långt från bevisat. Vi har ett krävande och mödosamt arbete framför oss, men vi är optimistiska och tror att vi kommer att nå vårt mål till slut.