Av de som drabbas av demens får merparten också beteendemässiga och psykiska symtom som exempelvis vanföreställningar, sömnstörningar och ångest. För att förbättra vården och livskvaliteten för dessa pågår det just nu ett projekt på Hälsohögskolan vid Jönköping University. Projektet går ut på att vårdanställda via en app gör dagliga registreringar av symtom och vårdåtgärder demenssjuka får.
![](https://www.neurologiisverige.se/wp-content/uploads/2023/05/app-forbattra-varden-unsplash.jpeg)
Vårdanställda kan registrera symtom på BPSD, vårdåtgärder, aktiviteter samt justeringar av medicineringen i en app.
Det finns ingen generell behandlingsmetod för personer som drabbas av beteendemässiga och psykiska symptom vid demens (BPSD). Symtomen förändras över tid och varierar för varje individ och har ofta en negativ påverkan på personen som är sjuk och påverkar även anhöriga och vårdpersonal negativt. För att personen ska få ett så bra liv som möjligt försöker vårdpersonal anpassa stödet och åtgärderna samt medicineringen för att minska symtomen.
Svårt för vårdpersonal att fånga upp allt
För att försöka minska förekomsten av BPSD finns det idag ett nationellt kvalitetsregister där bedömningar registreras och åtgärder planeras. Dock sker uppföljning och utvärdering med flera månaders mellanrum. Därför pågår nu det här projektet vid Hälsohögskolan.
– Vårdpersonal har i intervjuer uttryckt att det är svårt för dem att fånga upp allt, appen ska hjälpa till att dokumentera och sammanställa. För att avgöra om en viss vårdåtgärd har effekt för en person undersöker vi om dagliga uppföljningar i appen kan tydliggöra om just den vårdåtgärden har ett samband med mindre eller mer symtom, säger Johannes Malm, doktorand och huvudforskare i projektet.
Sociala, kognitiva och fysiska vårdåtgärder
I appen registreras symtom på BPSD, vårdåtgärder, aktiviteter samt justeringar av medicineringen. Vårdpersonal registrerar det sociala, exempelvis när personen träffar andra, personal eller övriga boenden. Kognitiva aktiviteter registreras, det kan handla om att personen deltar på sångstunder eller ägnar sig åt hantverk. En annan kategori handlar om fysisk aktivitet, om personen exempelvis går på promenader. Personalen kan även registrera aktiviteter de tror är negativa för personen som exempelvis nya aktiviteter personen inte har kontroll över.
– Med bättre förståelse för vad individen mår väl av hoppas vi att vård- och omsorgspersonal får ett stöd som leder till att personer med demens ska få ett bättre liv, säger Johannes.
Sedan tidigare finns en liknande app som används inom funktionshinderomsorgen. Utifrån det verktyget har man i projektet anpassat appen för att användas inom vård och omsorg för personer med BPSD.
Under våren 2023 pågår en pilotstudie i Jönköpings kommun för att se om appen behöver utvecklas ytterligare. Därefter ska studien utökas och involvera ännu fler kommuner. Visar forskningen att appen skapar värde skulle den även kunna spridas och användas inom fler grupper inom vården som behöver tätare uppföljning.